Pravdepodobne sa stretávate stále častejšie s pojmami ako udržateľnosť, ESG, taxonómia, CSRD a podobne. Čo to ale znamená a čo to znamená pre Vašu firmu?
Udržateľnosť sa často označuje aj ako ESG, čo je skratka pre „Environment“, „Social“ a „Governance“. Európska únia si stanovila v podobe Zelenej dohody (Green deal) ambiciózne ciele. Väčšina z nich sa týka environmentálnych cieľov: klimatická zmena, voda, znečisťovanie, odpady a biodiverzita. Nosnou myšlienkou je vytvoriť v rámci Európy také podnikateľské prostredie, ktoré bude konkurencieschopné a dlhodobo udržateľné. Hlavne environmentálne ciele sú podporované vyše sto legislatívnymi opatreniami. Prehľad o nich môžete získať na https://www.europarl.europa.eu/legislative-train/theme-a-european-green-deal. V konečnom dôsledku sa v nejakej forme dotknú každej firmy, či už väčšej alebo menšej.
Legislatívne opatrenia, ktoré sa najčastejšie objavujú v rozličných médiách sú z časti opatrení, ktoré majú presmerovať finančné toky na udržateľné zelené aktivity. To znamená, že firmy, ktoré budú vedieť preukázať svoju udržateľnosť alebo zelené projekty a aktivity týchto firmách, budú mať ľahší a lacnejší prístup k financovaniu: bankové úvery, súkromné a inštitucionálne investovanie a národné aj nadnárodné (európske) fondy.
Dve nosné legislatívne úpravy, ktoré to majú zabezpečiť sú:
- Taxonómia – definuje obchodné aktivity pre jednotlivé environmentálne ciele popísané vyššie. Taxatívne ich vymenováva a stanovuje kritéria, ktoré musia tieto aktivity spĺňať na to, aby boli z pohľadu Európskej únie akceptované ako zelené aktivity. Sú to viaceré legislatívne úpravy, viacero stoviek strán právnického textu a ďalšie stovky dokumentov, nariadení, štandardov, ktoré sú uvedené v odvolávkach. Taxonómia ma dvojitý dopad:
- Veľké firmy (viď nižšie) sú povinné reportovať svoju taxonómiu v rámci reportovania o udržateľnosti, tzv. green ratio. Budú musieť vykázať aký podiel ich výnosov, nákladov a investícií pochádza zo zelených aktivít
- Všetky firmy môžu implementovať zelené opatrenia vo svojom podnikaní. Pokiaľ budú tieto opatrenia spĺňať kritéria definované taxonómiou, môžu získať výhodnejšie financovanie, prípadne dokonca aj granty. Banky už v súčasnosti hľadajú spôsoby a projekty, ktoré môžu takto financovať, nakoľko samotné banky podliehajú regulatívnym požiadavkám, ktoré to od nich vyžadujú
- CSRD (Corporate Sustainability Reporting Directive) – je to pokračovanie predchádzajúcich legislatívnych požiadaviek, známych ako CSR alebo NFRD. Kým predchádzajúce direktívy mali veľmi vágne požiadavky a týkali sa priamo len malého okruhu firiem, CSRD pridáva veľmi exaktne definované požiadavky ako majú firmy reportovať svoju ESG udržateľnosť. Navyše sa rozširuje okruh firiem, ktorých sa to bude týkať. Keďže tieto požiadavky sú naozaj obšírne a cieľom je zabezpečiť aj porovnateľnosť medzi firmami, EÚ poverila EFRAG, ktorý pripravuje lokalizáciu IFRS pre podmienky EÚ, aby vypracoval pravidlá ako majú firmy o ESG reportovať. Tieto pravidlá sú známe ako ESRS (European Sustainability Reporting Standards) a boli už schválené na úrovní Európskej úrovni. Sú to ďalšie stovky strán, ktoré by si mali firmy naštudovať.
Aké povinnosti sa budú týkať Vašej firmy, závisí hlavne od jej veľkosti. Pre lepšie pochopenie sme pre Vás pripravili nasledovnú grafiku:
![](https://blog.transparex.sk/wp-content/uploads/2024/05/Obrazok1.png)
Ak ste menšia firma, neznamená to, že si budete môcť vydýchnuť. Nebudete síce musieť spĺňať všetky tieto požiadavky, ale záujemcov o ESG informácie, ktorí ich od Vás môžu požadovať bude dosť:
- Banky: pre účely financovania (napríklad zelené financovanie)
- Akcionári alebo materské firmy: pravdepodobne tieto požiadavky budú musieť spĺňať a budú od Vás požadovať nové informácie
- Odberatelia: ak máte odberateľov, ktorí túto povinnosť spĺňajú, budú musieť skúmať svoj dodávateľský reťazec
- Verejnosť
Najčastejšou požiadavkou bude reportovanie uhlíkovej stopy firmy. Ak ste ešte nerátali svoju uhlíkovú stopu, môžete tak urobiť tu: www.uhlikovastopa.eu